Lastest lastele, noortest noortele
Käimas on laste ja noorte kultuuriaasta, mis väärtustab meie järelkasvu nii looja kui publikuna, seob kultuuri eri valdkondi ning koondab hulgaliselt mitmesuguseid ettevõtmisi nii väikestele kui ka suurtele. Teema-aasta tunnuslause „Mina ka!” ning märksõnad iseolemine ja koostegutsemine kõnetavad ka täiskasvanut ning kutsuvad mõtlema selle üle, kas ja kuidas me väärtustame lapsi ja noori looja ja publikuna. Seda kõike kindlasti ka Jõelähtme vallas.
Tänavune XII laulu- ja tantsupidu näitas, et laste ja noorte huvi olla osa kultuurist ja ühiskonnast on kasvamas. Saime näha, et noored suudavad suurepäraselt ise organiseeruda ja näiteks ärajäänud tantsupeoetenduse asemel Vabaduse väljakul paari tunniga päris oma peo korraldada. Lusti oli kindlasti enamgi kui staadioni tantsupeo etendusel ja heldimuspisar paljudel vanemaealistel pealtvaatajatel silmis. 
Hiljutine Riigikogu otsus kaasata juba 16-aastaseid noori kohaliku elu küsimustes kaasa rääkima on tänaseks ennast tõestanud – noored tahavad-oskavad mõelda ja tegutseda. Jõelähtme vallas moodustavad 7–26-aastased koguni üle 20% kogurahvastikust, oleme Eesti üks nooruslikum vald. Noorte sisserände ja sündimuse kasvuga peaks valla elanike keskmine vanus ka tulevikus noorenema.

Meie noorte endi eestvõttel EAS-i ja vallavalitsuse toel valmis 2008. aastal Kostivere noortekeskus ja aasta hiljem noortekeskus Lool, mis 2016. aastal sai täiesti uued ja suuremad ruumid. Kostivere noortekeskuse ehitus oli esimene suurim noortealgatus vallas, kus just tänu Kostivere aktiivsetele noortele alustati tühjalt seisvate ruumide koristamisega. Ots lahti ja sõnum selge, alustas vallavalitsus EAS-ilt raha taotlemist ja ka ruumide remonti. Noorte entusiasm ja kaasalöömine viisid selleni, et  Kostivere noortekeskus sai valmis varem kui rahvaarvult suurema aleviku Loo oma. 

Juba omaette kogunemiskoht ja noorsootöötaja kaasamine lõid tingimused, kus noortel on võimalus rääkida omavahel muredest-rõõmudest ning koos ettepanekutega valla juhtide poole pöörduda. Omaalgatus ja isetegemise rõõm on peamine, mis seob. Ühiselt korraldatud üritused teevad rõõmu nii korraldajatele kui publikule. Veelgi enam hoogu on noortele andnud 2016. aastal valitud Jõelähtme valla noortevolikogu, kuhu kuuluvad noored eri vanusega  ja pärit kogu vallast. Noortevolikogu on nagu iga teine volikogu komisjon, mille kohtumised toimuvad regulaarselt ja see on nõuandvaks organiks Jõelähtme vallavolikogule. Noortevolikogu sünd ja valimisea langetamine on nüüd viinud selleni, et ka noorte poliitiline aktiivsus erakonna tasandil on tõusuteel. Jõelähtme vallas ei ole erandiks ka Reformierakond, kus üha enam on jõudu kogumas Jõelähtme Reforminoorte tegevus. Kuigi sõnal „poliitika” on kaua olnud noorte jaoks „täiskasvanulik“ ja „meisse mitte puutuv” maik juures, on tänaseks paljud aktiivsemad aru saanud, et taoline kõrvaltvaatamine noorte elu eriti paremaks ei muuda. Oma mõtete ja soovide teostamiseks peab ennast kuuldavaks tegema ja suhtlema. Tihti jääb ka puudu oskustest ja kogemusest. Näiteks soovist noortekeskusesse tenniselaud soetada või võrkpalliplats ehitada on vähe. Rahastuse leidmiseks tuleb kirjutada mõni projekt ja avaliku väljaku püstitamiseks taotleda ehitusluba. Siin saavad aidata juba vanemad kolleegid.
Hei sina, Jõelähtme valla noor, tule kaasa lööma meie ühistes tegemistes ja võta ühendust Jõelähtme Reforminoortega. Meie valla suurima toetajaskonna ja liikmetega organisatsioonis jõuab sinu hääl kaugemale. Kirjandusajaloost on kõigile teada kolme musketäri deviis „Üks kõigi, kõik ühe eest!” See sobib ideaalselt igasuguse hästi toimiva koosluse hüüdlauseks ja mitte ainult – seni on Jõelähtme noored selle järgi ka elanud.   

Anneli Raudlam
õpetaja